(untitled) (Живи језици: часопис за стране језике и књижевности, 2025)
Циљ овог рада је да анализира категорију аспектуалности користећи се сазнањима до којих је дошла когнитивна лингвистика, и то превасодно се ослањајући на теорију конструкција, онако како ју је представила и дефинисала Голдберг. Конструкциона граматика, која конструкцију као основну језичку јединицу сматра спојем форме и функције, омогућила је одступање од устаљене перцепције аспектуалности, односно од анализирања искључиво пунозначних глагола. На тај начин се у овом истраживању дошло до проматрања, анализе и потом до систематичне поделе свих језичких средстава која могу бити носиоци аспектуалног значења и у немачком и y српском језику . Поред пунозначних глагола, који су прототипични носиоци аспектуалних yначења, ту спадају и шематизоване галголске фразе, многе неглаголске лексеме и синтагме, као и шири контекст.