Живи језици: часопис за стране језике и књижевности
Часопис Живи језици објављује радове из области глотодидактике, лингвистике и примењене лингвистике, филологије и студија културе, као и библиографије, хронике и приказе научне, стручне, уџбеничке и приручне литературе. Часопис је отвореног приступа, а прилози пролазе кроз процес двоструке анонимне рецензије.
Друштво за стране језике и књижевности, Филолошки факултет Универзитета у Београду
ИЗАЗОВИ САВРЕМЕНОГ ОБРАЗОВАЊА И УЛОГА НАСТАВНИКА
Савремено образовање је више него икад суочено са бројним изазовима, укључујући деценијске реформе, друштвена превирања, развој модерних технологија и др. Улога наставника састоји се у превазилажењу свих препрека на које свакодневно наилазе. Поред тога, наставници морају код својих ученика да развијају критичко мишљење и креативност, припремајући их за захтеве тржишта рада. Од наставника се очекује да имају иновативни приступ раду, да буде својим ученицима на располагању не само као предавач већ и као морална подршка и да свим ученицима пружи квалитеттно образовање. Наставници, као носиоци промена, морају се константно професионално усавршавати и адаптирати како би одговорили на све потребе савременог друштва. У овом раду поред проблема са којима се наставници суочавају и њихове улоге у савременом образовању, биће наведене и импликације за рад наставника које су од велике важности за успешно образовање.
Сва права задржана (c) 2025 Милка Митровић https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
ICH HÄTTE GERN EIN EIS, BITTE. ЈЕЗИЧКИ ОБРАСЦИ НА РАЗМЕЂИ ЈЕЗИКА, КОМУНИКАЦИЈЕ И КУЛТУРЕ
Рад се фокусира на језички образац Ich hätte gern X (Ја бих хтјела/хтио X) т.ј. формулу наручивања у продавницама и ресторанима, која је с пријелаза у нови милениј учврстила као колективна преференца у њемачком говорном подручју. Свеприсутност овог обрасца у комуникацији услужног типа и повлачење индикативних формулација попут Ich bekomme X (Мени дајте X), Ich kriege X (Мени дајте X) и Ich nehme X (Ја ћу узети X) указују, с једне стране, на промјене у домену језичке учтивости, а с друге стране на шире промјене друштвених вриједности. Овај процес промјене послужио је као повод за анализу и опис комуникативног ефекта и културног значаја употребе традиционалног и новог језичког обрасца. Како би реконструисала настанак и учвршћивање обрасца Ich hätte gern X у широј језичкој употреби, ауторица консултује релевантне граматичке приручнике из дијахронијске перспективе, а затим истражује корпус њемачког говорног језика orschungs- und Lehrkorpus Gesprochenes Deutsch (FOLK). Комбинацијом квантитативних и квалитативних корпуснолингвистичких метода ауторица систематски истражује, описује и интерпретира дате језичке обрасце. Анализа показује да се образац Ich hätte gern X учестало јавља у језичкој употреби у првој деценији 21. стољећа, и то за реализацију говорног чина наредбе не само у услужном сектору, већ у другим типовима разговора. Употреба ове рутинске формуле од стране говорника који имају ауторитет да издају обавезујуће наредбе указује на промјену интерпретацијског обрасца „учтивост“. Овај нови облик учтивости огледа се у томе да говорник не демонстрира своју надмоћ, већ саговорнику приступа на равноправној основи и сигнализира једнакост без хијерархијске разлике.
Сва права задржана (c) 2025 Jasmina Mahmutović https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
ЧИТАТИ ДА БИСМО РАЗУМЕЛИ СВЕТ: ЕЛЗА ТРИОЛЕ КАО КЊИЖЕВНА КРИТИЧАРКА ИЗМЕЂУ АНГАЖОВАНОСТИ И ЕСТЕТИКЕ
Овај чланак анализира критички рад Елзе Триоле кроз избор њених текстова објављених у француској штампи од 1938. до 1970. године. Полазећи од анализе савремених романа, показујемо да је Триолет развила аутентичну мисао укорењену у марксизму, где естетика и идеологија чине нераздвојиву целину. У свом приступу, Триоле књижевност посматра као историјски производ, испреплетен друштвеним противречностима, док критику разумева као ангажовану интерпретацију. Методолошки оквир рада спаја социокритичку анализу и симптоматско читање (лецтуре сyмптомале) према Алтиусер и Машере. Ова метода омогућава да препознамо тишине, одсуства и идеолошке „неизречености” унутар текстова. Кроз анализу корпуса критичких чланака, показујемо како Триоле доследно комбинује дијалектичку оштрину са пажњом за политичке и формалне тензије. Закључујемо да критичка делатност Елзе Триоле представља ретко доследан спој естетске ригорозности и друштвене ангажованости, који и данас може послужити као узор за интерпретацију књижевности у ширем, историјском и идеолошком контексту.
Сва права задржана (c) 2025 VELIMIR MLADENOVIĆ https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
АФЕКТИВНИ АСПЕКТИ У МОТИВАЦИЈИ ЗА УЧЕЊЕ СТРАНИХ ЈЕЗИКА
Полазећи од идеје да је афективна мотивација један од најважнијих фактора у учењу страних језика, у раду је приказан њен утицај на контекст извођења наставе. На основу промишљања теоријске грађе која се односи на практичне примере који утичу на мотивацију, понуђен је заједнички образац за успешно извођење наставе страних језика. С обзиром на то да мотивација подразумева двосмерну улогу, у контекст извођења наставе је важно укључити умеће и осећања. Контекстуални фактори у развоју мотивације и креирање језичког амбијента који покреће мотивацију, подразумевају унутрашње и спољашње факторе. Истраживање појединачних фактора, природе емоција, потенцијала маште, језичког идентитета, комуникације, групне динамике, вишејезичног и једнојезичног контекста, утицаја социокултурне компетенције на мотивацију и континуираног усавршавања наставника, има за циљ преиспитивање квалитета личног и општег методичког избора у извођењу наставе страних језика. Укључивање сваког од наведених сегмената у наставу позива на размену између ученика и наставника и представља јединствен образац за успешно извођење наставе страних језикa.
Сва права задржана (c) 2025 Ivana Djordjevic https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
СТАВОВИ РОДИТЕЉА ПРЕМА УЧЕЊУ НЕМАЧКОГ КАО ДРУГОГ СТРАНОГ ЈЕЗИКА
Ставови родитеља играју кључну улогу у успеху њихове деце, посебно када је реч о учењу страних језика. Проучавање родитељских ставова може нам помоћи да разумемо како родитељи утичу на мотивацију и интерес деце за учење језика, што даље утиче на постигнућа у учењу. Такође, ставови родитеља могу обликовати избор језика који дете учи, као и дугорочне образовне и професионалне прилике које се отварају кроз познавање страног језика. С обзиром на све већу важност страних језика у глобалном друштву, истраживање овог аспекта може пружити увид у ефикасније приступе у настави језика и подршци ученицима. Питање мотивације за учење страног језика постаје све релевантније у контексту глобализације и све веће важности немачког језика у образовању и запошљавању. Циљ истраживања је испитати коју врсту мотивације родитељи најчешће подстичу код своје деце – интегративну (мотивацију за интеграцију у културу немачког говорног подручја) или инструменталну (мотивацију усмерену ка практичним могућностима, као што су каријера или одлазак на студије у иностранству). Методолошки, истраживање се ослања на слободне интервјуе са шесторо ученика и њиховим родитељима, кроз које су анализирани њихови ставови о немачком језику. Резултати показују да родитељи често подстичу инструменталну мотивацију код ученика, јер они верују да је важно учити немачки као други страни језик због каријерних могућности које њихова деца могу имати познавањем страног језика. Ови налази доприносе разумевању утицаја родитељских ставова на процес учења језика.
Сва права задржана (c) 2025 Aleksandra Jaksic https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
ТЕМАТСКА ПРОГРЕСИЈА У ФРАНЦУСКОМ КЊИЖЕВНОМ ТЕКСТУ
Овај рад посвећен је проучавању тематске прогресије у француској лингвистици текста, са посебним освртом на истраживања заснована на функционалној реченичној перспективи и изведена на корпусу књижевних текстова. Полазимо од теоријског оквира Прашке школе, чији су постулати имали пресудан утицај на француске ауторе који су од седамдесетих godina XX века развијали сопствена истраживања о организацији теме и реме у тексту. Посебна пажња посвећује се доприносу Бернара Комбета (Bernard Combettes), који је, преузевши Данешову типологију (1974), обликовао теорију тематске прогресије у француском контексту и тиме значајно утицао на даљи развој лингвистике текста у Француској. Рад најпре приказује основне одлике функционалне реченичне перспективе, затим даје преглед француских студија насталих од седамдесетих до деведесетих година, а потом се осврће на новије радове из последњих деценија. На крају се издвајају главни доприноси француских истраживача и указује на отворена питања и правце будућих истраживања. Резултати рада показују да француска лингвистика текста дугује много традицији Прашке школе, али и да је развила сопствена методолошка решења и интерпретативне моделе.
Сва права задржана (c) 2025 Александра Недељковић https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
ПОРТУГАЛСКИ ЈЕЗИК У (ПРИМЕЊЕНОЈ) ЛИНГВИСТИЦИ У РЕПУБЛИЦИ СРБИЈИ
У раду се нуди преглед научних и научно-популарних библиографских јединица из области лингвистике чији је главни предмет португалски језик односно оних које се у неком свом аспекту дотичу и португалског језика а објављене су у Републици Србији. Област лингвистике сагледава се у ширем смислу, тако да су осим библиографских јединица категорисаних као монографија, поглавље у монографији или зборнику те рад у научном часопису узете у обзир и јединице из домена примењене лингвистике: нормативистичка, лексикографска, приручничка и уџбеничка литература. Будући да је настава страних језика један од важнијих елемената примењене лингвистике, у раду се излаже и посебан осврт на наставу португалског језика у Србији. Основни циљ рада је да покаже које су се области домаће науке о језику бавиле португалским језиком, у ком обиму и којим његовим аспектима, те да тако представи стање лингвистичке гране лузитанских студија у Републици Србији. Иако те студије нису структуриране на академском нивоу односно у виду студијских програма на домаћим универзитетима, резултати истраживања изнети у овом раду показују да српска научна и научно-популарна продукција из области лингвистике поседује одређен број дела која се баве португалским језиком, као и да српска јавност већ неколико деценија има могућност да при релевантним образовним институцијама тај језик учи као страни.
Сва права задржана (c) 2025 Mladen Ćirić https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
РЕЦЕНЗИЈА УЏБЕНИКА ,,ENGLISH FOR APPLIED ART’S SAKE” ДОЦ. ДР АЛЕКСАНДРА ВУТЕТИЋА
Сва права задржана (c) 2025 Tamara Aralica https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
НАЗИВИ УГОСТИТЕЉСКИХ И ХОТЕЛИЈЕРСКИХ ОБЈЕКАТА НА ФРАНЦУСКОМ И ШПАНСКОМ ЈЕЗИКУ: КОМПАРАТИВНА ТЕРМИНОЛОШКА СТУДИЈА
Овај рад користи упоредни приступ терминима који се употребљава за описивање туристичког смештаја и угоститељских објеката у савременом француском и шпанском језику (restaurant - restaurante, bistro(t) - bistró, auberge - albergue, chalet - chalet/chalé, taverne - taberna, bodéga - bodega, cantine - cantina, crêperie - crepería, fast-food) како би се извукла запажања о њиховој еквиваленцији и уочиле сличности и дисонанце које се јављају у њиховим етимологијама, морфосемантичким профилима и дискурзивној функцији. Социолингвистичка и културна разматрања такође пружају основу за разматрање у оквиру овог истраживања, које је засновано на професионалном контексту туризма и фокусира се на питања позајмљеница и реалија у овом специјализованом речнику. Предложене анализе су поткрепљене корпусом хотелско-ресторанских термина из званичних докумената објављених на мрежи, речника и глосара, као и фрагментима аутентичног говора који илуструју савремену употребу. Контрастивни приступ нам омогућава да извучемо закључке о општим трендовима именовања у специјализованом лексикону хотелијерства и угоститељства.
Сва права задржана (c) 2025 Aksiniya Obreshkova, Anna Markova https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
УЏБЕНИЧКИ КОМПЛЕТ SPECIAL OPERATIONS LANGUAGE TRAINING: SERBIAN У НАСТАВИ СРПСКОГ КАО СТРАНОГ ЈЕЗИКА
Предмет овога рада је анализа уџбеничког комплета (непознатог аутора и издавача) под називом Special Operations Language Training: Serbian, са циљем стварања јасније слике о јединицама уџбеничког комплета које се користе у реализацији наставе српског као страног језика. Коришћена је метода теоријске анализе са техником анализе садржаја. Резултати истраживања су показали да је реч о једном од најсадржајнијих уџбеничких комплета за учење српског као страног језика, у коме се наизменично обрађују опште (упознавање, породица, окружење, личне особине, календар, биографија, време, јединице мере, хоби, занимања и сл.) и специјализоване теме (оружане снаге, банкарство, мисије, опрема, особине географских подручја, медицина, култура, медији, традиција, вера, образовање). Користи се за обуку припадника војних, политичких и дипломатских мисија иностраних влада ради несметаног интегрисања у српско друштво, те обављања свакодневних животних активности и одговарајућих специјалних операција. По свему судећи, настао је на неком иностраном институту за проучавање српског као страног језика, али је истраживање показало да то није Центар за стране језике америчког Института за језике (како се тврди у одређеним изворима на интернету). Такође, предавачима се саветује да га, пре непосредног увођења у наставну праксу, прочитају, анализирају и евалуирају, доносећи одлуку која ће бити у складу са узвишеним и етичким особинама наставе српског као страног језика.
Сва права задржана (c) 2025 Aleksandar Novaković https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
LE ESPRESSIONI SOMATICHE ITALIANE E SERBE A CONFRONTO
Il presente contributo si propone di analizzare le espressioni idiomatiche (e.i.) italiane e serbe contenenti due somatismi, ovvero i nomi delle parti del corpo. Pur non essendo l’italiano ed il serbo due lingue affini, partiamo dal presupposto che identificheremo nel corpus un numero notevole di equivalenti assoluti e/o parziali dato che la fraseologia somatica mostra coincidenze anche tra lingue non imparentate. Con lo scopo di verificare se e in quale misura le e.i somatiche italiane abbiano un equivalente in serbo e prendendo l’italiano come lingua di partenza ed il serbo come lingua di arrivo, abbiamo estrapolato un corpus di più di 250 e.i. somatiche dai dizionari generali e fraseologici. Ricorrendo al metodo dell'analisi contrastiva abbiamo determinato il tipo di equivalenza interlinguistica tra 55 e.i. italiane contenenti due somatismi ed i loro equivalenti serbi. Dalla ricerca effettuata emerge che le due lingue considerate condividono molte caratteristiche fraseologiche. Poiché le espressioni idiomatiche portano con loro anche informazioni culturali, il loro confronto a livello interlinguistico può mettere in luce modi di vita, costumi e visione del mondo di un gruppo etnico ed aiutarci a capire come i membri delle due comunità linguistiche concettualizzano la realtà ed i fenomeni che li circondano.
Сва права задржана (c) 2025 Марија Вујовић https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
АСПЕКТУАЛНОСТ У НЕМАЧКОМ И СРПСКОМ ЈЕЗИКУ ИЗ КОГНИТИВИНОЛИНГВИСТИЧЕ ПЕРСПЕКТИВЕ
Циљ овог рада је да анализира категорију аспектуалности користећи се сазнањима до којих је дошла когнитивна лингвистика, и то превасодно се ослањајући на теорију конструкција, онако како ју је представила и дефинисала Голдберг. Конструкциона граматика, која конструкцију као основну језичку јединицу сматра спојем форме и функције, омогућила је одступање од устаљене перцепције аспектуалности, односно од анализирања искључиво пунозначних глагола. На тај начин се у овом истраживању дошло до проматрања, анализе и потом до систематичне поделе свих језичких средстава која могу бити носиоци аспектуалног значења и у немачком и y српском језику . Поред пунозначних глагола, који су прототипични носиоци аспектуалних yначења, ту спадају и шематизоване галголске фразе, многе неглаголске лексеме и синтагме, као и шири контекст.
Сва права задржана (c) 2024 Катарина Станчић https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
ГОВОРНИ ЧИН СУГЕСТИЈЕ У ОНЛАЈН РЕЦЕПТИМА У СРПСКОМ И ЕНГЛЕСКОМ ЈЕЗИКУ У ОКВИРУ ТЕОРИЈЕ РЕЛЕВАНЦИЈЕ
Циљ овог истраживања био је утврдити лексичке и граматичке карактеристике говорних чинова сугестија у онлајн рецептима на српском и америчком енглеском језику у оквиру теорије релеванције (Спербер и Вилсонова 1995). Сугестије су анализиране у складу са когнитивним и комуникацијским принципима и могућим импликатурама. Анализа је заснована на петнаест примера сугестија у српском и четрнаест у америчком енглеском. Ови примери су затим упоређени како би се утврдило да ли постоје конкретне разлике по питању говорног чина сугестија. Резултати показују да свака сугестија има своје јединствене импликатуре и комуникацијске ефекте у зависности од форме у којој је сугестија дата, као и од текста који следи. Што се тиче два језика, у овом истраживању нема значајних разлика сем неколико карактеристика које се јављају у само једном од ових језика. Постоји само три случаја (10.3%) директних сугестија (нпр. мој савет је, топло препоручујем), један у српском и два у енглеском. Осталих 26 примера (89.7%) сугестија у оба језика дати су индиректно.
Сва права задржана (c) 2024 Гордана Ивковић https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
ПОДУЧАВАЊЕ КУЛТУРЕ И ИKK У НАСТАВИ ЕНГЛЕСКОГ ЗА ПОСЕБНЕ НАМЕНЕ У КОНТЕКСТУ УГОСТИТЕЉСТВА ИЗ ПЕРСПЕКТИВЕ СТУДЕНАТА
Рад има за циљ да испита ставове студената угоститељства о значају елемената културе и интеркултурне комуникативне компетенције (IKK). Такође испитује потребу за укључивањем културних елемената у наставу Енглеског језика за посебне намене (ЕСП) и процењује интеркултурну осетљивост студената одсека Висока хотелијерска школа у Београду. IKK је кључна за ефикасну пословну комуникацију у сектору угоститељства. Стога ово истраживање тежи унапређењу наставног плана и програма Енглеског језика за посебне намене узимајући у обзир ставове и потребе студената у вези са IKK у пословном окружењу. Резултати анкете показују да су студенти заинтересовани за увођење елемената културе у ЕСП наставу и препознају важност интеркултурних аспеката. Такође, показују склоност студената ка етнорелативистичком погледу на друге културе. Унапређење курикулума аспектима интеркултурне компетенције може утицати на подробнију припрему студената за изазове са којима ће се суочавати у свом будућем занимању.
Сва права задржана (c) 2024 Јована Николић https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
ЈЕЗИЧКЕ ОДЛИКЕ НОВИНСКИХ НАСЛОВА О ВЕШТАЧКОЈ ИНТЕЛИГЕНЦИЈИ У ЕЛЕКТРОНСКИМ ИЗДАЊИМА ИТАЛИЈАНСКИХ ДНЕВНИХ НОВИНА
У овоме раду, користећи метод анализе садржаја, бавили смо се језичким одликама наслова о вештачкој интелигенцији ексецерпираних из електронских издања најчитанијих италијанских дневних новина Corriere della Sera и La Repubblica објављиваних од јануара 2020. године до септембра 2023. године. Истраживање је спроведено на корпусу од 864 новинска наслова, које смо посматрали из два угла – лексичког и синтаксичког. Циљ нам је био да, анализирајући лексички састав новинских наслова, прикажемо неприлагођене позајмљенице, термине и ониме који се јављају у обрађеном корпусу и да, у оквиру синтаксичке анализе, испитамо какви су по синтаксичкој структури анализирани новински наслови. Резултати истраживања су показали да у нашем корпусу преовлађују англицизми из области информатике, да су међу онимима најзаступљенијa имена технолошких компанија, робота, четботова и виртуелних асистената, као и да су најбројнији наслови са синтаксичком формом просте реченице.
Сва права задржана (c) 2024 Јелена Пухар https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
ПРЕЦИЗНОСТ У АРТИКУЛАЦИЈИ ЕНГЛЕСКИХ ИНТЕРДЕНТАЛНИХ ФРИКАТИВА КОД СРПСКИХ ОСНОВНОШКОЛАЦА
Главни циљ нашег истраживања био је да се испита да ли и у којој мери позиција енглеских интерденталних фрикатива [θ] и [ð] у речи (иницијална, средишња или финална) утиче на прецизност у њиховој артикулацији, како код изговора појединачних речи тако и у контексту текста. Такође смо проучавали који се гласови користе као замена у случају непрецизне артикулације гласова [θ] и [ð]. Надаље, спровели смо компаративну анализу у погледу прецизности артикулације енглеских интерденталних фрикатива између две узрасне групе ученика основне школе како бисмо проценили могући утицај подучавања и изложености језику на прецизност њиховог изговарања. Прикупљени подаци показују да учесници у нашој студији најпрецизније изговарају [θ] и [ð] када се налазе у финалној позицији у речи, док се безвучни интердентални фрикатив [θ] изговара са већом прецизношћу од његовог звучног пара [ð]. Учесници у истраживању су најчешће замењивали енглеске интерденталне фрикативе [θ] и [ð] српским плозивима [t] and [d], што се може сматрати последицом принципа универзалне граматике. Коначно, ученици осмог разреда су показали већу прецизност код артикулације гласова [θ] и [ð] у поређењу са ученицима петог разреда, што сугерише да подучавање и изложеност језику могу имати позитиван утицај на прецизност артикулације.
настава енглеског језика, основна школа, изговор, дентални фрикативи, интерјезик
Сва права задржана (c) 2024 Сања Раковић https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
СЕМАНТИЧКЕ ПРОМЕНЕ У РУСКИМ АНГЛИЦИЗМИМА У ПЕРИОДУ МЕЂУМИЛЕНИЈУМСКИХ ДЕШАВАЊА У РУСКОМ ДРУШТВУ
Рад је имао за задатак да истражи природу и правце деловања актуелних и динамичких семантичких процеса у структури руских англицизама које су се одвијале у периоду од краја 70-их година прошлог века па, малтетне, до данашњих дана, стављајући, притом, ове две граничне тачке у поредбени однос, што истраживању придаје и упоредно-историјску димензију. Овај релативно кратак временски период је изабран јер се карактерише бурним и садржајним променама које су задесиле руско друштво. Такве социјално условљене промене су се показале као функционални спољашњи фактори у развоју савременог руског језика. Англицизме, као етимолошки специјални лексички слој савременог руског језика, смо одабрали да бисмо видели како се они понашају у периоду када резултати сваколике активности једног друштва, кога чине представници управо енглеског језика као матерњег, доживе глобалну експанзију и популарност. Истраживање је показало присуство већине семантичких процеса које је наука дефинисала за период преласка из 20. у 21. век, али и изоловало неке нове, у чему се огледа његов највећи допринос. За већину процеса су, такође, дати и социолошки коментари – конкретне друштвене појаве која су довеле до неке промене у семантичкој структури англицизама.
промене у руском друштву на преласку из 20. у 21. век
Сва права задржана (c) 2024 Василије Стоиљковић, Татјана Вулетић, Сузана Стојковић https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
ПРИКАЗ РЕЧНИКА И ГЛОСАРА ЕНГЛЕСКОГ ЈЕЗИКА СТРУКЕ ЗА СТУДЕНТЕ СПЕЦИЈАЛНЕ ЕДУКАЦИЈЕ И РЕХАБИЛИТАЦИЈЕ
Савладавање стручне терминологије је један од основних циљева наставе страног језика струке, па је и проналажење и употреба одговарајућих речника као референтне литературе у извођењу наставе непроцењива. Циљ овог рада је да прикаже постојеће једнојезичне и двојезичне речнике и глосаре из области специјалне едукације и рехабилитације и укаже на њихове предности и мане, у складу са потребама студената прве године Факултета за специјалну едукацију и рехабилитацију Универзитета у Београду. Поред тога, рад јасно указује на потребу креирања модерног, адекватног и приступачног речника из ове области, који би задовољио потребе циљне групе студената и који би се користио као помоћно наставно средство у оквиру извођења наставе енглеског језика струке.
Сва права задржана (c) 2024 Маја Иванчевић Отањац https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
ИНИЦИЈАЛНО ОБРАЗОВАЊЕ НАСТАВНИКА СТРАНИХ ЈЕЗИКА У РЕПУБЛИЦИ СРБИЈИ: МИШЉЕЊА ПРОФЕСОРА МЕТОДИКЕ НАСТАВЕ СТРАНОГ ЈЕЗИКА
Према важећим законским регулативама Републике Србије наставници запослени у основним и средњим школама морају имати одговарајући степен академског образовања. Стога, сматрамо да су мишљења универзитетских наставника који образују будући наставни кадар од изузетног значаја за квалитет наставе. Општи циљ рада јесте стицање увида у важност и организацију иницијалног образовања наставника страног језика из перспективе универзитетских професора ангажованих у настави методичких предмета на универзитетима у Републици Србији. Путем онлајн анонимног упитника истражујемо која су мишљења професора о актуелним тенденцијама у иницијалном образовању наставника страних језика и могућностима за стицање неопходних наставничких компетенција. У фокусу рада су искључиво наставници страних језика који се уче у основним и средњим школама у Републици Србији, односно енглеског, немачког, руског, француског, шпанског и италијанског језика. На основу резултата анкете анализирамо постојећу организацију универзитетских курсева методичке оријентације, као и евентуалну неопходност за њиховим усклађивањем са савременим језичким образовним политикама и планирањем
Сва права задржана (c) 2024 Тијана Гаши, Милица Поповић https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
МОДАЛНОСТ У ВАЗДУХОПЛОВНОЈ ТЕЛЕКОМУНИКАЦИЈИ ПУТЕМ РАДИОТЕЛЕФОНИЈЕ
Комуникација путем радиотелефоније (РТФ) између пилота и контролора летења одвија се употребом посебног варијетета енглеског језика, који се састоји из две компоненте, прописане фразеологије, као доминантног средства комуникације, и „обичног“ језика. У циљу постизања јасне и недвосмислене размене информација, захтеви који се односе на употребу овог језика своде се суштински на максимално могуће поједностављење граматичких структура и лексике. У том смислу, прописану фразеологију карактерише изражена лимитираност граматичких структура, па је тако и модална компонента значајно редукована. Присуство модалности у нешто већој мери евидентира се у комуникацији путем радиотелефоније у неуобичајеним и у ванредним ситуацијама, за које не постоји прописана фразеологија, услед чега учесници у комуникацији морају да прибегну „обичном“ језику. Доминантна модална компонента у комуникацији путем прописане фразеологије је модалност догађаја, док се у комуникацији која подразумева употребу „обичног“ језика могу, поред деонтичке и динамичке модалности, наћи и примери епистемичке модалности.
Сва права задржана (c) 2024 Маја Јевтовић Шулејић https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
ПРЕПРЕЗЕНТАЦИЈА ГЛУВИХ ЖЕНА У ИСТОРИЈСКИМ МОНОГРАФИЈАМА ЧУЈУЋИХ АУТОРА
Овај рад истражује историјску заступљеност глувих жена у општим и специјализованим историјским текстовима. Упркос њиховом значајном доприносу, глуве жене се често занемарују, што доводи до перцепције њиховог идентитета првенствено као глувих појединаца, а не као жена. Ова двострука маргинализација и унутар заједнице глувих и ширег друштва наглашава системска питања у историјској науци. Главни радови аутора као што су Сацхс, Лане и Баинтон, иако су кључни у документовању културе глувих, често занемарују јединствена искуства и достигнућа глувих жена. Кључне прекретнице, попут избора Гертруде Галовеј за прву жену председницу Националне асоцијације глувих у САД и оснивање удружења Deaf Women United Inc. (DWU), су минимално истражене, одражавајући шире друштвене родне предрасуде. Овај рад наглашава критичну потребу за инклузивним историјским наративима који у потпуности интегришу искуства глувих жена. Документовањем и признавањем њихових јединствених изазова и доприноса, можемо подстаћи свеобухватније и правичније разумевање историје, оснажујући глуве жене потврђивањем њиховог идентитета и достигнућа. Кључне речи: глуве жене, историјска репрезентација, маргинализација, студије глувих, родна пристрасност.
Сва права задржана (c) 2024 Ана Јовановић https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
ТЕМАТСКИ И ГРАМАТИЧКИ САДРЖАЈИ УЏБЕНИКА ЗА ОСМИ РАЗРЕД ЗА ПРЕДМЕТ НЕМАЧКИ ЈЕЗИК КАО ДРУГИ СТРАНИ ЈЕЗИК
На основу корпусне анализе актуелних и најчешће коришћених уџбеника у осмом разреду основне школе за предмет немачки језик као други страни језик, а то су уџбеници: ,,Wir neu 4”, ,,Magnet neu 4”, ,,Maximal 4”, ,,Deutsch! Das will ich! 8”, ,,Hallo, Freunde! 4”, желимо представити граматичке и тематске садржаје који су у њима најчешће заступљени и навести оне који уопште нису или су мање у њима присутни, а предвиђени су Наставним планом и програмом. На почетку ћемо представити и општу и специфичну предметну компетенцију, као и значај и улогу стандарда. Такође желимо додатно представити ниво језичке компетенције А2 коју би ученик требало стећи на крају четврте године учења другог страног језика у другом циклусу основног образовања.
Заједнички европски оквир, други страни језик, општа предметна компетенција, специфична предметна компетенција, граматички садржаји, тематски садржаји, ниво језичке компетенције А2
Сва права задржана (c) 2024 Катарина Цветановић https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
КОНЦЕПТУАЛНО ПОЉЕ ЉУБАВИ У ФРАЗЕОЛОГИЗМИМА ИТАЛИЈАНСКОГ, ШПАНКОГ И СРПСКОГ ЈЕЗИКА КОЈИ САДРЖЕ КОМПОНЕНТУ ОКО
Рад се бави контрастирањем фразеологизама са компонентом око у италијанском, шпанском и српском језику, с циљем утврђивања идентичности, сличности и разлика на интерлингвалном нивоу. Имајући у виду висок фраземотворни потенцијал соматске лексеме, истраживање се ограничило на само једно концептуално поље - „љубав“. Истраживање је спроведено с циљем да се установи да ли ће представници две лингвокултуролошке заједнице које говоре типолошки сличним језицима (италијански и шпански) концептуализовати феномене на сличнији начин него што то чине припадници српке језичко-културне заједнице, чији је језик типолошки удаљен. Иницијална хипотеза била је да ће генетски сроднији језици делити више заједничких фразеолошких карактеристика у односу на генетски несродан језик. У циљу спровођења истраживања из одговарајућих општих и фразеолошких речника ексцерпирана је грађа која је потом подвргута контрастивној и концептуалној анализи. Резултати контрастирања показују да припадници италијанске и шпанске лингвокултурне заједнице на сличнији начин концептуализују љубав у својим соматским фразеологизмима, али и да српски фразеолошки фонд бележи значајан број случајева апсолутне елвиваленције, као резултат заједничког европског порекла фразема, калкирања или полигенезе.
kontrastivna frazeologija, ekvivalencija, ljubav, oko, italijanski, španski, srpski
Сва права задржана (c) 2023 Marija Vujović https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
ПРОЗОДИЈСКЕ ОСОБИНЕ ПАРЕНТЕТИЧКИХ ИЗРАЗА У ФОРМИ КЛАУЗЕ У СРПСКОМ ЈЕЗИКУ
Циљ овог рада јесте да представи анализу прозодијских особина парентетичких израза у форми клаузе у српском језику. При анализи у обзир се узима висина, интензитет, брзина артикулације, као и интонацијски домен у односу на клаузу у којој се парентетички израз налази. Говорећи о висини и интензитету, примећено је да изговор клаузе домаћина прати силазну путању без обзира на присуство парентетичког израза. Што се тиче брзине артикулације, није било могуће уочити правилности у понашању парентетичког израза у односу на клаузу домаћина. Узимајући у обзир интонацијски домен, може се рећи да парентетички изрази у форми клаузе у српском језику имају тенденцију ка формирању одвојених интонацијских фраза, бивајући тако сврстане у ‘прототипске парентетичке изразе’ према подели коју даје Дехe’с (2014).
Сва права задржана (c) 2024 Gordana Ćirić Ognjenović https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
АНАЛИЗА ПРЕВОДА ИДИОМА У ПРОГРАМУ ЗА МАШИНСКО ПРЕВОЂЕЊЕ GOOGLE TRANSLATE НА ПРИМЕРУ РОМАНА „ЧИТАВ ЖИВОТ“ И „ТРАФИКАНТ“ ЗА ЈЕЗИЧКИ ПАР НЕМАЧКО-СРПСКИ
Овај рад се бави анализом превода идиома са немачког на српски језик у програму за машинско превођење Google Translate. Корпус чине романи Роберта Зеталера „Читав живот“ и „Трафикант“. Циљеви истраживања били су (1) да се испита степен препознавања идиома у зависности од њиховог типа и (2) да се испитају потешкоће које доводе до грешака у преводу идиома у овом програму. Квантитативном и квалитативном анализом утврђено је да је степен препознавања семи-транспарентних идиома најнижи и да се ови идиоми углавном преводе дословно. Степен препознавања семи-прозирних идиома налази се на другом месту, док се потпуни идиоми најбоље препознају у овом програму. Анализа грешака показала је да су у корпусу заступљене грешке дословног превода, погрешног избора, погрешног смисла и превода са енглеског језика. До ових грешака доводе различите потешкоће, попут непрепознавања идиома у тексту, лексичке и структурне некореспонденције, потешкоће да се одабере права семема и посредног превода са енглеског језика. Додатна анализа прецизних превода показала је да Google Translate у преводу идиома користи превод идиомом сличног значења и сличне или различите форме и парафразу.
Сва права задржана (c) 2024 Ljiljana Tasić https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
УНАПРЕЂИВАЊЕ ИНТЕРКУЛТУРНЕ КОМПЕТЕНЦИЈЕ УЗ ПОМОЋ НОВИНА И ЧАСОПИСА У НАСТАВИ НЕМАЧКОГ КАО СТРАНОГ ЈЕЗИКА: БОСАНСКИ, НЕМАЧКИ, СРПСКИ
Интеркултурна комуникативна компетенција у последњим је деценијама у многим областима постала кључна вештина. Дефинише се као способност појединца да се „на одговарајући […] начин односи према страним културама и њиховим припадницима [...], с њима комуницира и разуме их“ (Лизебринк 2016: 8). Пошто су језик и култура блиско повезани, савремена настава страних језика посматра се као место где се ученици могу бавити садржајима који се односе на културу. Као представници друштвеног дискурса, за ову сврху посебно су погодни штампани медији. Циљ чланка је показати на практичном примеру како се уз помоћ новина и часописа из различитих земаља може унапредити интеркултурна комуникативна компетенција у настави страних језика. У оквиру пројекта „Sprachlos?“ који је намењен будућим наставницима немачког као страног језика из Босне и Херцеговине, Србије и Немачке, осмишљава се и реализује наставна јединица у којој мешовите групе студената упоређују и анализирају новине и часописе користећи одређене критеријуме. Корпус чине босанскохерцеговачке, српске и немачке новине и часописи различитих жанрова. Као резултат групног рада, пронађене су како сличности у погледу форме, садржаја, визуелног дизајна и циљне публике, тако и јасне разлике у погледу огласа о рођењу или смрти, итд. Након тога следи заједничка рефлексија о стеченим спознајама.
интеркултурна комуникативна компетенција
Сва права задржана (c) 2023 Danijela Vranješ, Lara Hedžić https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
СРПСКИ КАО СТРАНИ ЈЕЗИК У ТЕОРИЈИ И ПРАКСИ V
Рад нема апстракт јер је у питању хроника.
Сва права задржана (c) 2024 Стефан Милошевић https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
ПРОЈЕКТНИ ПРИСТУП У НАСТАВИ ФРАНЦУСКОГ ЈЕЗИКА НАСТАВНИЧКЕ СТРУКЕ
Пројектни приступ учењу страног језика, а посебно језика струке, посебно је погодан за развој когнитивних способности јер комбинује физичке, менталне и језичке активности, а предност учења заснованог на извршењу пројектних задатака управо је у смислености тих задатака у правој језичкој комуникацији. У настави и учењу страног језика струке задаци поред лингвистичке укључују и професионалну, социолингвистичку, социокултуролошку и интеркултурну компоненту и доприносе стручном оспособљавању студената. У раду анализирамо најпре могућности и предности пројектног приступа у настави страног језика струке, а потом и улогу наставника страног језика струке, неопходност његове озбиљне припреме, велике стручне оспособљености, маштовитости и стрпљења. Користећи дескриптивну и аналитичку методу, предлажемо пројектни модел у настави француског језика за будуће учитеље и васпитаче који би био одговор на конкретне потребе њиховог будућег стручног ангажовања и који би стога позитивно утицао на њихову мотивацију и водио ка бољим постигнућима. Закључујемо да је примере пројектних задатака неопходно унети у све уџбенике страних језика струке јер се тако на најбољи начин даје смисао учењу овог предмета и развија свест студената о његовом значају, а знање које стичу чини трајнијим јер се уче путем искуства.
француски језик струке, наставнички позив, пројектни приступ, задатак, уџбеник.
Сва права задржана (c) 2023 Ана Вујовић https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
МЕСТО АРАПСКОГ ЈЕЗИКА У УПОРЕДНИМ ПРОУЧАВАЊИМА СЕМИТСКИХ ЈЕЗИКА
Семитски језици потичу из древних времена, и подручје на коме су се они говорили није се много мењало око три миленијума (осим Етиопије) све до ширења ислама у VII веку. Назив семитски потиче из Старог завета од легендарног Сема, сина Ноја, јер су народи и племена на Арабијском полуострву који су говорили и говоре бројним језицима сматрани његовим потомцима. Многобројни писани споменици који потичу из III миленијума пре н. е. говоре о територијалној распрострањености семитских језика од Блиског истока до Иранске висоравни. Касније су се семитски језици (имајући у виду арапски књижевни језик и његове дијалекте) проширили и на регион Северне Африке. Постоје бројни докази о присуству Арапа на древном Блиском истоку, у земљама плодног полумесеца и суседних крајева, али је арапски постао доминантан семитски језик успоном и експанзијом ислама у VII веку н. е. Арапски језик је имао огроман значај у периоду средњег века, а такође је био и остао један од најважнијих језика људске цивилизације. У овом раду бавићу се положајем арапског језика у упоредном проучавању са њему сродним семитским језицима.
Сва права задржана (c) 2023 Стефан Јовичић https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
БИБЛИОГРАФИЈА РАДОВА ИЗ ОБЛАСТИ МЕТОДИКЕ НАСТАВЕ СРПСКОГ КАО СТРАНОГ ЈЕЗИКА (2018–2022)
Узимајући у обзир очигледно повећање интересовања за методиком наставе српског као страног језика, циљ нам је да овом библиографијом представимо објављене научне резултате у периоду од средине 2018. до краја 2022. године, као и да податке о објављеним монографијама и научним чланцима учинимо што доступнијим заинтересованој стручној јавности.
методика наставе српског као страног језика
Сва права задржана (c) 2024 Aleksandar Novaković https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0