Časopis Živi jezici objavljuje radove iz oblasti glotodidaktike, lingvistike i primenjene lingvistike, filologije i studija kulture, kao i bibliografije, hronike i prikaze naučne, stručne, udžbeničke i priručne literature. Časopis je otvorenog pristupa, a prilozi prolaze kroz proces dvostruke anonimne recenzije.
Друштво за стране језике и књижевности, Филолошки факултет Универзитета у Београду
IZAZOVI SAVREMENOG OBRAZOVANJA I ULOGA NASTAVNIKA
Savremeno obrazovanje je više nego ikad suočeno sa brojnim izazovima, uključujući decenijske reforme, društvena previranja, razvoj modernih tehnologija i dr. Uloga nastavnika sastoji se u prevazilaženju svih prepreka na koje svakodnevno nailaze. Pored toga, nastavnici moraju kod svojih učenika da razvijaju kritičko mišljenje i kreativnost, pripremajući ih za zahteve tržišta rada. Od nastavnika se očekuje da imaju inovativni pristup radu, da bude svojim učenicima na raspolaganju ne samo kao predavač već i kao moralna podrška i da svim učenicima pruži kvalitettno obrazovanje. Nastavnici, kao nosioci promena, moraju se konstantno profesionalno usavršavati i adaptirati kako bi odgovorili na sve potrebe savremenog društva. U ovom radu pored problema sa kojima se nastavnici suočavaju i njihove uloge u savremenom obrazovanju, biće navedene i implikacije za rad nastavnika koje su od velike važnosti za uspešno obrazovanje.
Sva prava zadržana (c) 2025 Милка Митровић https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
ICH HÄTTE GERN EIN EIS, BITTE. SPRACHLICHE MUSTER IM SCHNITTPUNKT VON SPRACHE, KOMUNIKATION UND KULTUR
Der Beitrag fokussiert das sprachliche Muster Ich hätte gern X, das sich ungefähr um die Jahrtausendwende zu einer kollektiv präferierten Bestellformel in Kauf- und Restaurantgesprächen verfestigt hat. Die Allgegenwärtigkeit dieses Musters in Dienstleistungsgesprächen und der Rückzug indikativischer Formulierungen wie Ich bekomme X, Ich kriege X und Ich nehme X verweist auf einen Wandel im Bereich sprachlicher Höflichkeit einerseits und auf einen Wertewandel andererseits. Dieser Wandelprozess wird zum Anlass genommen, den kommunikativen Effekt und die kulturelle Signifikanz des hergebrachten wie des neuen Sprachgebrauchs zu analysieren und zu beschreiben. Um die Genese und Verfestigung des Musters Ich hätte gern X nachzuzeichnen, werden nicht nur einschlägige grammatische Referenzwerke in diachroner Betrachtungsweise konsultiert, sondern auch das Forschungs- und Lehrkorpus Gesprochenes Deutsch (FOLK) abgefragt. Mit einer Kombination quantitativer und qualitativer korpuslinguistischer Methoden wird das Muster systematisch eruiert, beschrieben und interpretiert. Ziel ist es aufzuzeigen, dass Ich hätte gern X auch in anderen direktiven Gesprächstypen zur Realisierung einer Aufforderung vorzufinden ist und dass der Sprachmusterwandel einen Wandel des Deutungsmusters ‚Höflichkeit‘ repräsentiert und konstituiert.
Sva prava zadržana (c) 2025 Jasmina Mahmutović https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
ČITATI DA BISMO RAZUMELI SVET: ELZA TRIOLE KAO KNJIŽEVNA KRITIČARKA IZMEĐU ANGAŽOVANOSTI I ESTETIKE
Ovaj članak analizira kritički rad Elze Triole kroz izbor njenih tekstova objavljenih u francuskoj štampi od 1938. do 1970. godine. Polazeći od analize savremenih romana, pokazujemo da je Triolet razvila autentičnu misao ukorenjenu u marksizmu, gde estetika i ideologija čine nerazdvojivu celinu. U svom pristupu, Triole književnost posmatra kao istorijski proizvod, isprepleten društvenim protivrečnostima, dok kritiku razumeva kao angažovanu interpretaciju. Metodološki okvir rada spaja sociokritičku analizu i simptomatsko čitanje (lecture symptomale) prema Altiuser i Mašere. Ova metoda omogućava da prepoznamo tišine, odsustva i ideološke „neizrečenosti” unutar tekstova. Kroz analizu korpusa kritičkih članaka, pokazujemo kako Triole dosledno kombinuje dijalektičku oštrinu sa pažnjom za političke i formalne tenzije. Zaključujemo da kritička delatnost Elze Triole predstavlja retko dosledan spoj estetske rigoroznosti i društvene angažovanosti, koji i danas može poslužiti kao uzor za interpretaciju književnosti u širem, istorijskom i ideološkom kontekstu.
Sva prava zadržana (c) 2025 VELIMIR MLADENOVIĆ https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
AFEKTIVNI ASPEKTI U MOTIVACIJI ZA UČENJE STRANIH JEZIKA
Polazeći od ideje da je afektivna motivacija jedan od najvažnijih faktora u učenju stranih jezika, u radu je prikazan njen uticaj na kontekst izvođenja nastave. Na osnovu promišljanja teorijske građe koja se odnosi na praktične primere koji utiču na motivaciju, ponuđen je zajednički obrazac za uspešno izvođenje nastave stranih jezika. S obzirom na to da motivacija podrazumeva dvosmernu ulogu, u kontekst izvođenja nastave je važno uključiti umeće i osećanja. Kontekstualni faktori u razvoju motivacije i kreiranje jezičkog ambijenta koji pokreće motivaciju, podrazumevaju unutrašnje i spoljašnje faktore. Istraživanje pojedinačnih faktora, prirode emocija, potencijala mašte, jezičkog identiteta, komunikacije, grupne dinamike, višejezičnog i jednojezičnog konteksta, uticaja sociokulturne kompetencije na motivaciju i kontinuiranog usavršavanja nastavnika, ima za cilj preispitivanje kvaliteta ličnog i opšteg metodičkog izbora u izvođenju nastave stranih jezika. Uključivanje svakog od navedenih segmenata u nastavu poziva na razmenu između učenika i nastavnika i predstavlja jedinstven obrazac za uspešno izvođenje nastave stranih jezika.
Sva prava zadržana (c) 2025 Ivana Djordjevic https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
STAVOVI RODITELJA PREMA UČENJU NEMAČKOG KAO DRUGOG STRANOG JEZIKA
Stavovi roditelja igraju ključnu ulogu u uspehu njihove dece, posebno kada je reč o učenju stranih jezika. Proučavanje roditeljskih stavova može nam pomoći da razumemo kako roditelji utiču na motivaciju i interes dece za učenje jezika, što dalje utiče na postignuća u učenju. Takođe, stavovi roditelja mogu oblikovati izbor jezika koji dete uči, kao i dugoročne obrazovne i profesionalne prilike koje se otvaraju kroz poznavanje stranog jezika. S obzirom na sve veću važnost stranih jezika u globalnom društvu, istraživanje ovog aspekta može pružiti uvid u efikasnije pristupe u nastavi jezika i podršci učenicima. Pitanje motivacije za učenje stranog jezika postaje sve relevantnije u kontekstu globalizacije i sve veće važnosti nemačkog jezika u obrazovanju i zapošljavanju. Cilj istraživanja je ispitati koju vrstu motivacije roditelji najčešće podstiču kod svoje dece – integrativnu (motivaciju za integraciju u kulturu nemačkog govornog područja) ili instrumentalnu (motivaciju usmerenu ka praktičnim mogućnostima, kao što su karijera ili odlazak na studije u inostranstvu). Metodološki, istraživanje se oslanja na slobodne intervjue sa šestoro učenika i njihovim roditeljima, kroz koje su analizirani njihovi stavovi o nemačkom jeziku. Rezultati pokazuju da roditelji često podstiču instrumentalnu motivaciju kod učenika, jer oni veruju da je važno učiti nemački kao drugi strani jezik zbog karijernih mogućnosti koje njihova deca mogu imati poznavanjem stranog jezika. Ovi nalazi doprinose razumevanju uticaja roditeljskih stavova na proces učenja jezika.
Sva prava zadržana (c) 2025 Aleksandra Jaksic https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
TEMATSKA PROGRESIJA U FRANCUSKOM KNJIŽEVNOM TEKSTU
Ovaj rad posvećen je proučavanju tematske progresije u francuskoj lingvistici teksta, sa posebnim osvrtom na istraživanja zasnovana na funkcionalnoj rečeničnoj perspektivi i izvedena na korpusu književnih tekstova. Polazimo od teorijskog okvira Praške škole, čiji su postulati imali presudan uticaj na francuske autore koji su od sedamdesetih godina XX veka razvijali sopstvena istraživanja o organizaciji teme i reme u tekstu. Posebna pažnja posvećuje se doprinosu Bernara Kombeta (Bernard Combettes), koji je, preuzevši Danešovu tipologiju (1974), oblikovao teoriju tematske progresije u francuskom kontekstu i time značajno uticao na dalji razvoj lingvistike teksta u Francuskoj. Rad najpre prikazuje osnovne odlike funkcionalne rečenične perspektive, zatim daje pregled francuskih studija nastalih od sedamdesetih do devedesetih godina, a potom se osvrće na novije radove iz poslednjih decenija. Na kraju se izdvajaju glavni doprinosi francuskih istraživača i ukazuje na otvorena pitanja i pravce budućih istraživanja. Rezultati rada pokazuju da francuska lingvistika teksta duguje mnogo tradiciji Praške škole, ali i da je razvila sopstvena metodološka rešenja i interpretativne modele.
Sva prava zadržana (c) 2025 Александра Недељковић https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
PORTUGALSKI JEZIK U (PRIMENJENOJ) LINGVISTICI U REPUBLICI SRBIJI
U radu se nudi pregled naučnih i naučno-popularnih bibliografskih jedinica iz oblasti lingvistike čiji je glavni predmet portugalski jezik odnosno onih koje se u nekom svom aspektu dotiču i portugalskog jezika a objavljene su u Republici Srbiji. Oblast lingvistike sagledava se u širem smislu, tako da su osim bibliografskih jedinica kategorisanih kao monografija, poglavlje u monografiji ili zborniku te rad u naučnom časopisu uzete u obzir i jedinice iz domena primenjene lingvistike: normativistička, leksikografska, priručnička i udžbenička literatura. Budući da je nastava stranih jezika jedan od važnijih elemenata primenjene lingvistike, u radu se izlaže i poseban osvrt na nastavu portugalskog jezika u Srbiji. Osnovni cilj rada je da pokaže koje su se oblasti domaće nauke o jeziku bavile portugalskim jezikom, u kom obimu i kojim njegovim aspektima, te da tako predstavi stanje lingvističke grane luzitanskih studija u Republici Srbiji. Iako te studije nisu strukturirane na akademskom nivou odnosno u vidu studijskih programa na domaćim univerzitetima, rezultati istraživanja izneti u ovom radu pokazuju da srpska naučna i naučno-popularna produkcija iz oblasti lingvistike poseduje određen broj dela koja se bave portugalskim jezikom, kao i da srpska javnost već nekoliko decenija ima mogućnost da pri relevantnim obrazovnim institucijama taj jezik uči kao strani.
Sva prava zadržana (c) 2025 Mladen Ćirić https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
RECENZIJA UDŽBENIKA ,,ENGLISH FOR APPLIED ART’S SAKE” DOC. DR ALEKSANDRA VULETIĆA
Sva prava zadržana (c) 2025 Tamara Aralica https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
NAZIVI UGOSTITELJSKIH I HOTELIJERSKIH OBJEKATA NA FRANCUSKOM I ŠPANSKOM JEZIKU: KOMPARATIVNA TERMINOLOŠKA STUDIJA
Ovaj rad koristi uporedni pristup terminima koji se upotrebljava za opisivanje turističkog smeštaja i ugostiteljskih objekata u savremenom francuskom i španskom jeziku (restaurant - restaurante, bistro(t) - bistró, auberge - albergue, chalet - chalet/chalé, taverne - taberna, bodéga - bodega, cantine - cantina, crêperie - crepería, fast-food) kako bi se izvukla zapažanja o njihovoj ekvivalenciji i uočile sličnosti i disonance koje se javljaju u njihovim etimologijama, morfosemantičkim profilima i diskurzivnoj funkciji. Sociolingvistička i kulturna razmatranja takođe pružaju osnovu za razmatranje u okviru ovog istraživanja, koje je zasnovano na profesionalnom kontekstu turizma i fokusira se na pitanja pozajmljenica i realija u ovom specijalizovanom rečniku. Predložene analize su potkrepljene korpusom hotelsko-restoranskih termina iz zvaničnih dokumenata objavljenih na mreži, rečnika i glosara, kao i fragmentima autentičnog govora koji ilustruju savremenu upotrebu. Kontrastivni pristup nam omogućava da izvučemo zaključke o opštim trendovima imenovanja u specijalizovanom leksikonu hotelijerstva i ugostiteljstva.
Sva prava zadržana (c) 2025 Aksiniya Obreshkova, Anna Markova https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
UDŽBENIČKI KOMPLET SPECIAL OPERATIONS LANGUAGE TRAINING: SERBIAN U NASTAVI SRPSKOG KAO STRANOG JEZIKA
Predmet ovoga rada je analiza udžbeničkog kompleta (nepoznatog autora i izdavača) pod nazivom Special Operations Language Training: Serbian, sa ciljem stvaranja jasnije slike o jedinicama udžbeničkog kompleta koje se koriste u realizaciji nastave srpskog kao stranog jezika. Korišćena je metoda teorijske analize sa tehnikom analize sadržaja. Rezultati istraživanja su pokazali da je reč o jednom od najsadržajnijih udžbeničkih kompleta za učenje srpskog kao stranog jezika, u kome se naizmenično obrađuju opšte (upoznavanje, porodica, okruženje, lične osobine, kalendar, biografija, vreme, jedinice mere, hobi, zanimanja i sl.) i specijalizovane teme (oružane snage, bankarstvo, misije, oprema, osobine geografskih područja, medicina, kultura, mediji, tradicija, vera, obrazovanje). Koristi se za obuku pripadnika vojnih, političkih i diplomatskih misija inostranih vlada radi nesmetanog integrisanja u srpsko društvo, te obavljanja svakodnevnih životnih aktivnosti i odgovarajućih specijalnih operacija. Po svemu sudeći, nastao je na nekom inostranom institutu za proučavanje srpskog kao stranog jezika, ali je istraživanje pokazalo da to nije Centar za strane jezike američkog Instituta za jezike (kako se tvrdi u određenim izvorima na internetu). Takođe, predavačima se savetuje da ga, pre neposrednog uvođenja u nastavnu praksu, pročitaju, analiziraju i evaluiraju, donoseći odluku koja će biti u skladu sa uzvišenim i etičkim osobinama nastave srpskog kao stranog jezika.
Sva prava zadržana (c) 2025 Aleksandar Novaković https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
ITALIJANSKI I SRPSKI SOMATSKI IZRAZI U POREĐENJU
U radu se bavimo analizom italijanskih i srpskih frazeologizama koji sadrže dva somatizma, odnosno nazive delova tela. Iako italijanski i srpski nisu tipološki slični jezici, polazimo od pretpostavke da ćemo u korpusu identifikovati znatan broj apsolutnih i/ili parcijalnih ekvivalenata, s obzirom na to da somatska frazeologija, zbog univerzalnosti telesnog iskustva, pokazuje podudarnosti čak i među nesrodnim jezicima. S ciljem da ustanovimo da li i u kojoj meri italijanski somatski frazeologizmi imaju ekvivalente u srpskom, i uzimajući italijanski kao polazni a srpski kao ciljni jezik, iz opštih i frazeoloških rečnika dvaju jezika ekscerpirali smo korpus od preko 250 somatskih frazeologizama. Metodom kontrastivne analize utvrdili smo vrstu međujezičke ekvivalencije između 55 italijanskih frazeologizama koji u svojoj leksičkoj strukturi sadrže dva somatizma i njihovih srpskih ekvivalenata. Rezultati sprovedenog istraživanja pokazuju da dva razmatrana jezika dele mnogo frazeoloških karakteristika. Budući da frazeologizmi nose i kulturološke informacije, njihovo poređenje na međujezičkom nivou može rasvetliti način života, običaje i pogled na svet jedne etničke grupe i pomoći nam da razumemo kako pripadnici dve jezičke zajednice konceptualizuju stvarnost i pojave koje ih okružuju.
Sva prava zadržana (c) 2025 Марија Вујовић https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
ASPEKTUALNOST U NEMAČKOM I SRPSKOM JEZIKU IZ KOGNITIVINOLINGVISTIČE PERSPEKTIVE
Cilj ovog rada je da analizira kategoriju aspektualnosti koristeći se saznanjima do kojih je došla kognitivna lingvistika, i to prevasodno se oslanjajući na teoriju konstrukcija, onako kako ju je predstavila i definisala Goldberg. Konstrukciona gramatika, koja konstrukciju kao osnovnu jezičku jedinicu smatra spojem forme i funkcije, omogućila je odstupanje od ustaljene percepcije aspektualnosti, odnosno od analiziranja isključivo punoznačnih glagola. Na taj način se u ovom istraživanju došlo do promatranja, analize i potom do sistematične podele svih jezičkih sredstava koja mogu biti nosioci aspektualnog značenja i u nemačkom i y srpskom jeziku . Pored punoznačnih glagola, koji su prototipični nosioci aspektualnih ynačenja, tu spadaju i šematizovane galgolske fraze, mnoge neglagolske lekseme i sintagme, kao i širi kontekst.
Sva prava zadržana (c) 2024 Katarina Stančić https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
GOVORNI ČIN SUGESTIJE U ONLAJN RECEPTIMA U SRPSKOM I ENGLESKOM JEZIKU U OKVIRU TEORIJE RELEVANCIJE
Cilj ovog istraživanja bio je utvrditi leksičke i gramatičke karakteristike govornih činova sugestija u onlajn receptima na srpskom i američkom engleskom jeziku u okviru teorije relevancije (Sperber i Vilsonova 1995). Sugestije su analizirane u skladu sa kognitivnim i komunikacijskim principima i mogućim implikaturama. Analiza je zasnovana na petnaest primera sugestija u srpskom i četrnaest u američkom engleskom. Ovi primeri su zatim upoređeni kako bi se utvrdilo da li postoje konkretne razlike po pitanju govornog čina sugestija. Rezultati pokazuju da svaka sugestija ima svoje jedinstvene implikature i komunikacijske efekte u zavisnosti od forme u kojoj je sugestija data, kao i od teksta koji sledi. Što se tiče dva jezika, u ovom istraživanju nema značajnih razlika sem nekoliko karakteristika koje se javljaju u samo jednom od ovih jezika. Postoji samo tri slučaja (10.3%) direktnih sugestija (npr. moj savet je, toplo preporučujem), jedan u srpskom i dva u engleskom. Ostalih 26 primera (89.7%) sugestija u oba jezika dati su indirektno.
Sva prava zadržana (c) 2024 Gordana Ivković https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
PODUČAVANJE KULTURE I IKK U NASTAVI ENGLESKOG ZA POSEBNE NAMENE U KONTEKSTU UGOSTITELJSTVA IZ PERSPEKTIVE STUDENATA
Rad ima za cilj da ispita stavove studenata ugostiteljstva o značaju elemenata kulture i interkulturne komunikativne kompetencije (IKK). Takođe ispituje potrebu za uključivanjem kulturnih elemenata u nastavu Engleskog jezika za posebne namene (ESP) i procenjuje interkulturnu osetljivost studenata odseka Visoka hotelijerska škola u Beogradu. IKK je ključna za efikasnu poslovnu komunikaciju u sektoru ugostiteljstva. Stoga ovo istraživanje teži unapređenju nastavnog plana i programa Engleskog jezika za posebne namene uzimajući u obzir stavove i potrebe studenata u vezi sa IKK u poslovnom okruženju. Rezultati ankete pokazuju da su studenti zainteresovani za uvođenje elemenata kulture u ESP nastavu i prepoznaju važnost interkulturnih aspekata. Takođe, pokazuju sklonost studenata ka etnorelativističkom pogledu na druge kulture. Unapređenje kurikuluma aspektima interkulturne kompetencije može uticati na podrobniju pripremu studenata za izazove sa kojima će se suočavati u svom budućem zanimanju. Ključne reči: IKK, ESP, ugostiteljstvo , interkulturna osetljivost
Sva prava zadržana (c) 2024 Jovana Nikolić https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
JEZIČKE ODLIKE NOVINSKIH NASLOVA O VEŠTAČKOJ INTELIGENCIJI U ELEKTRONSKIM IZDANjIMA ITALIJANSKIH DNEVNIH NOVINA
U ovome radu, koristeći metod analize sadržaja, bavili smo se jezičkim odlikama naslova o veštačkoj inteligenciji eksecerpiranih iz elektronskih izdanja najčitanijih italijanskih dnevnih novina Corriere della Sera i La Repubblica objavljivanih od januara 2020. godine do septembra 2023. godine. Istraživanje je sprovedeno na korpusu od 864 novinska naslova, koje smo posmatrali iz dva ugla – leksičkog i sintaksičkog. Cilj nam je bio da, analizirajući leksički sastav novinskih naslova, prikažemo neprilagođene pozajmljenice, termine i onime koji se javljaju u obrađenom korpusu i da, u okviru sintaksičke analize, ispitamo kakvi su po sintaksičkoj strukturi analizirani novinski naslovi. Rezultati istraživanja su pokazali da u našem korpusu preovlađuju anglicizmi iz oblasti informatike, da su među onimima najzastupljenija imena tehnoloških kompanija, robota, četbotova i virtuelnih asistenata, kao i da su najbrojniji naslovi sa sintaksičkom formom proste rečenice.
Sva prava zadržana (c) 2024 Jelena Puhar https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
PRECIZNOST U ARTIKULACIJI ENGLESKIH INTERDENTALNIH FRIKATIVA KOD SRPSKIH OSNOVNOŠKOLACA
Glavni cilj našeg istraživanja bio je da se ispita da li i u kojoj meri pozicija engleskih interdentalnih frikativa [θ] i [ð] u reči (inicijalna, središnja ili finalna) utiče na preciznost u njihovoj artikulaciji, kako kod izgovora pojedinačnih reči tako i u kontekstu teksta. Takođe smo proučavali koji se glasovi koriste kao zamena u slučaju neprecizne artikulacije glasova [θ] i [ð]. Nadalje, sproveli smo komparativnu analizu u pogledu preciznosti artikulacije engleskih interdentalnih frikativa između dve uzrasne grupe učenika osnovne škole kako bismo procenili mogući uticaj podučavanja i izloženosti jeziku na preciznost njihovog izgovaranja. Prikupljeni podaci pokazuju da učesnici u našoj studiji najpreciznije izgovaraju [θ] i [ð] kada se nalaze u finalnoj poziciji u reči, dok se bezvučni interdentalni frikativ [θ] izgovara sa većom preciznošću od njegovog zvučnog para [ð]. Učesnici u istraživanju su najčešće zamenjivali engleske interdentalne frikative [θ] i [ð] srpskim plozivima [t] and [d], što se može smatrati posledicom principa univerzalne gramatike. Konačno, učenici osmog razreda su pokazali veću preciznost kod artikulacije glasova [θ] i [ð] u poređenju sa učenicima petog razreda, što sugeriše da podučavanje i izloženost jeziku mogu imati pozitivan uticaj na preciznost artikulacije.
nastava engleskog jezika, osnovna škola, izgovor, dentalni frikativi, interjezik
Sva prava zadržana (c) 2024 Sanja Raković https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
SEMANTIČKE PROMENE U RUSKIM ANGLICIZMIMA U PERIODU MEĐUMILENIJUMSKIH DEŠAVANjA U RUSKOM DRUŠTVU
Rad je imao za zadatak da istraži prirodu i pravce delovanja aktuelnih i dinamičkih semantičkih procesa u strukturi ruskih anglicizama koje su se odvijale u periodu od kraja 70-ih godina prošlog veka pa, maltetne, do današnjih dana, stavljajući, pritom, ove dve granične tačke u poredbeni odnos, što istraživanju pridaje i uporedno-istorijsku dimenziju. Ovaj relativno kratak vremenski period je izabran jer se karakteriše burnim i sadržajnim promenama koje su zadesile rusko društvo. Takve socijalno uslovljene promene su se pokazale kao funkcionalni spoljašnji faktori u razvoju savremenog ruskog jezika. Anglicizme, kao etimološki specijalni leksički sloj savremenog ruskog jezika, smo odabrali da bismo videli kako se oni ponašaju u periodu kada rezultati svakolike aktivnosti jednog društva, koga čine predstavnici upravo engleskog jezika kao maternjeg, dožive globalnu ekspanziju i popularnost. Istraživanje je pokazalo prisustvo većine semantičkih procesa koje je nauka definisala za period prelaska iz 20. u 21. vek, ali i izolovalo neke nove, u čemu se ogleda njegov najveći doprinos. Za većinu procesa su, takođe, dati i sociološki komentari – konkretne društvene pojave koja su dovele do neke promene u semantičkoj strukturi anglicizama.
promene u ruskom društvu na prelasku iz 20. u 21. vek
Sva prava zadržana (c) 2024 Vasilije Stojiljković, Tatjana Vuletić, Suzana Stojković https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
PRIKAZ REČNIKA I GLOSARA ENGLESKOG JEZIKA STRUKE ZA STUDENTE SPECIJALNE EDUKACIJE I REHABILITACIJE
Savladavanje stručne terminologije je jedan od osnovnih ciljeva nastave stranog jezika struke pa je i pronalaženje i upotreba odgovarajućih rečnika kao referentne literature u izvođenju nastave neprocenjiva. Cilj ovog rada je da prikaže postojeće jednojezične i dvojezične rečnike i glosare iz oblasti specijalne edukacije i rehabilitacije i ukaže na njihove prednosti i mane u skladu sa potrebama studenata prve godine Fakulteta za specijalnu edukaciju i rehabilitaciju Univerziteta u Beogradu. Pored toga, rad jasno ukazuje na potrebu kreiranja modernog, adekvatnog i pristupačnog rečnika iz ove oblasti koji bi zadovoljio potrebe ciljne grupe studenata i koji bi se koristio kao pomoćno nastavno sredstvo u okviru izvođenja nastave engleskog jezika struke.
Sva prava zadržana (c) 2024 Maja Ivančević Otanjac https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
INICIJALNO OBRAZOVANJE NASTAVNIKA STRANIH JEZIKA U REPUBLICI SRBIJI: MIŠLJENJA PROFESORA METODIKE NASTAVE STRANOG JEZIKA
Prema važećim zakonskim regulativama Republike Srbije nastavnici zaposleni u osnovnim i srednjim školama moraju imati odgovarajući stepen akademskog obrazovanja. Stoga, smatramo da su mišljenja univerzitetskih nastavnika koji obrazuju budući nastavni kadar od izuzetnog značaja za kvalitet nastave. Opšti cilj rada jeste sticanje uvida u važnost i organizaciju inicijalnog obrazovanja nastavnika stranog jezika iz perspektive univerzitetskih profesora angažovanih u nastavi metodičkih predmeta na univerzitetima u Republici Srbiji. Putem onlajn anonimnog upitnika istražujemo koja su mišljenja profesora o aktuelnim tendencijama u inicijalnom obrazovanju nastavnika stranih jezika i mogućnostima za sticanje neophodnih nastavničkih kompetencija. U fokusu rada su isključivo nastavnici stranih jezika koji se uče u osnovnim i srednjim školama u Republici Srbiji, odnosno engleskog, nemačkog, ruskog, francuskog, španskog i italijanskog jezika. Na osnovu rezultata ankete analiziramo postojeću organizaciju univerzitetskih kurseva metodičke orijentacije, kao i eventualnu neophodnost za njihovim usklađivanjem sa savremenim jezičkim obrazovnim politikama i planiranjem
Sva prava zadržana (c) 2024 Tijana Gaši, Milica Popović https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
MODALNOST U VAZDUHOPLOVNOJ TELEKOMUNIKACIJI PUTEM RADIOTELEFONIJE
Komunikacija putem radiotelefonije (RTF) između pilota i kontrolora letenja odvija se upotrebom posebnog varijeteta engleskog jezika, koji se sastoji iz dve komponente, propisane frazeologije, kao dominantnog sredstva komunikacije, i „običnog“ jezika. U cilju postizanja jasne i nedvosmislene razmene informacija, zahtevi koji se odnose na upotrebu ovog jezika svode se suštinski na maksimalno moguće pojednostavljenje gramatičkih struktura i leksike. U tom smislu, propisanu frazeologiju karakteriše izražena limitiranost gramatičkih struktura, pa je tako i modalna komponenta značajno redukovana. Prisustvo modalnosti u nešto većoj meri evidentira se u komunikaciji putem radiotelefonije u neuobičajenim i u vanrednim situacijama, za koje ne postoji propisana frazeologija, usled čega učesnici u komunikaciji moraju da pribegnu „običnom“ jeziku. Dominantna modalna komponenta u komunikaciji putem propisane frazeologije je modalnost događaja, dok se u komunikaciji koja podrazumeva upotrebu „običnog“ jezika mogu, pored deontičke i dinamičke modalnosti, naći i primeri epistemičke modalnosti.
Sva prava zadržana (c) 2024 Maja Jevtović Šulejić https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
PREPREZENTACIJA GLUVIH ŽENA U ISTORIJSKIM MONOGRAFIJAMA ČUJUĆIH AUTORA
Ovaj rad istražuje istorijsku zastupljenost gluvih žena u opštim i specijalizovanim istorijskim tekstovima. Uprkos njihovom značajnom doprinosu, gluve žene se često zanemaruju, što dovodi do percepcije njihovog identiteta prvenstveno kao gluvih pojedinaca, a ne kao žena. Ova dvostruka marginalizacija i unutar zajednice gluvih i šireg društva naglašava sistemska pitanja u istorijskoj nauci. Glavni radovi autora kao što su Sachs, Lane i Bainton, iako su ključni u dokumentovanju kulture gluvih, često zanemaruju jedinstvena iskustva i dostignuća gluvih žena. Ključne prekretnice, poput izbora Gertrude Galovej za prvu ženu predsednicu Nacionalne asocijacije gluvih u SAD i osnivanje udruženja Deaf Women United Inc. (DWU), su minimalno istražene, odražavajući šire društvene rodne predrasude. Ovaj rad naglašava kritičnu potrebu za inkluzivnim istorijskim narativima koji u potpunosti integrišu iskustva gluvih žena. Dokumentovanjem i priznavanjem njihovih jedinstvenih izazova i doprinosa, možemo podstaći sveobuhvatnije i pravičnije razumevanje istorije, osnažujući gluve žene potvrđivanjem njihovog identiteta i dostignuća. Ključne reči: gluve žene, istorijska reprezentacija, marginalizacija, studije gluvih, rodna pristrasnost.
Sva prava zadržana (c) 2024 Ana Jovanović https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
TEMATSKI I GRAMATIČKI SADRŽAJI UDŽBENIKA ZA OSMI RAZRED ZA PREDMET ZA PREDMET NEMAČKI JEZIK KAO DRUGI STRANI JEZIK
Na osnovu korpusne analize aktuelnih i najčešće korišćenih udžbenika u osmom razredu osnovne škole za predmet nemački jezik kao drugi strani jezik, a to su udžbenici: ,,Wir neu 4”, ,,Magnet neu 4”, ,,Maximal 4”, ,,Deutsch! Das will ich! 8”, ,,Hallo, Freunde! 4”, želimo predstaviti gramatičke i tematske sadržaje koji su u njima najčešće zastupljeni i navesti one koji uopšte nisu ili su manje u njima prisutni, a predviđeni su Nastavnim planom i programom. Na početku ćemo predstaviti i opštu i specifičnu predmetnu kompetenciju, kao i značaj i ulogu standarda. Takođe želimo dodatno predstaviti nivo jezičke kompetencije A2 koju bi učenik trebalo steći na kraju četvrte godine učenja drugog stranog jezika u drugom ciklusu osnovnog obrazovanja.
Zajednički evropski okvir, drugi strani jezik, opšta predmetna kompetencija, specifična predmetna kompetencija, gramatički sadržaji, tematski sadržaji, nivo jezičke kompetencije A2
Sva prava zadržana (c) 2024 Катарина Цветановић https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
KONCEPTUALNO POLJE LJUBAVI U FRAZEOLOGIZMIMA ITALIJANSKOG, ŠPANKOG I SRPSKOG JEZIKA KOJI SADRŽE KOMPONENTU OKO
Rad se bavi kontrastiranjem frazeologizama sa komponentom oko u italijanskom, španskom i srpskom jeziku, s ciljem utvrđivanja identičnosti, sličnosti i razlika na interlingvalnom nivou. Imajući u vidu visok frazemotvorni potencijal somatske lekseme, istraživanje se ograničilo na samo jedno konceptualno polje - „ljubav“. Istraživanje je sprovedeno s ciljem da se ustanovi da li će predstavnici dve lingvokulturološke zajednice koje govore tipološki sličnim jezicima (italijanski i španski) konceptualizovati fenomene na sličniji način nego što to čine pripadnici srpke jezičko-kulturne zajednice, čiji je jezik tipološki udaljen. Inicijalna hipoteza bila je da će genetski srodniji jezici deliti više zajedničkih frazeoloških karakteristika u odnosu na genetski nesrodan jezik. U cilju sprovođenja istraživanja iz odgovarajućih opštih i frazeoloških rečnika ekscerpirana je građa koja je potom podvrguta kontrastivnoj i konceptualnoj analizi. Rezultati kontrastiranja pokazuju da pripadnici italijanske i španske lingvokulturne zajednice na sličniji način konceptualizuju ljubav u svojim somatskim frazeologizmima, ali i da srpski frazeološki fond beleži značajan broj slučajeva apsolutne elvivalencije, kao rezultat zajedničkog evropskog porekla frazema, kalkiranja ili poligeneze.
kontrastivna frazeologija, ekvivalencija, ljubav, oko, italijanski, španski, srpski
Sva prava zadržana (c) 2023 Marija Vujović https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
PROZODIJSKE OSOBINE PARENTETIČKIH IZRAZA U FORMI KLAUZE U SRPSKOM JEZIKU
Cilj ovog rada jeste da predstavi analizu prozodijskih osobina parentetičkih izraza u formi klauze u srpskom jeziku. Pri analizi u obzir se uzima visina, intenzitet, brzina artikulacije, kao i prozodijski domen u odnosu na klauzu u kojoj se parentetički izraz nalazi. Govoreći o visini i intenzitetu, primećeno je da izgovor klauze domaćina prati silaznu putanju bez obzira na prisustvo parentetičkog izraza. Što se tiče brzine artikulacije, nije bilo moguće uočiti pravilnosti u ponašanju parentetičkog izraza u odnosu na klauzu domaćina. Uzimajući u obzir intonacijski domen, može se reći da parentetički izrazi u formi klauze u srpskom jeziku imaju tendenciju ka formiranju odvojenih intonacijskih fraza, bivajući tako svrstane u ‘prototipske parentetičke izraze’ prema podeli koju daje Dehé’s (2014).
Sva prava zadržana (c) 2024 Gordana Ćirić Ognjenović https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
ANALIZA PREVODA IDIOMA U PROGRAMU ZA MAŠINSKO PREVOĐENJE GOOGLE TRANSLATE NA PRIMERU ROMANA „ČITAV ŽIVOT“ I „TRAFIKANT“ ZA JEZIČKI PAR NEMAČKO-SRPSKI
Ovaj rad se bavi analizom prevoda idioma sa nemačkog na srpski jezik u programu za mašinsko prevođenje Google Translate. Korpus čine romani Roberta Zetalera „Čitav život“ i „Trafikant“. Ciljevi istraživanja bili su (1) da se ispita stepen prepoznavanja idioma u zavisnosti od njihovog tipa i (2) da se ispitaju poteškoće koje dovode do grešaka u prevodu idioma u ovom programu. Kvantitativnom i kvalitativnom analizom utvrđeno je da je stepen prepoznavanja semi-transparentnih idioma najniži i da se ovi idiomi uglavnom prevode doslovno. Stepen prepoznavanja semi-prozirnih idioma nalazi se na drugom mestu, dok se potpuni idiomi najbolje prepoznaju u ovom programu. Analiza grešaka pokazala je da su u korpusu zastupljene greške doslovnog prevoda, pogrešnog izbora, pogrešnog smisla i prevoda sa engleskog jezika. Do ovih grešaka dovode različite poteškoće, poput neprepoznavanja idioma u tekstu, leksičke i strukturne nekorespondencije, poteškoće da se odabere prava semema i posrednog prevoda sa engleskog jezika. Dodatna analiza preciznih prevoda pokazala je da Google Translate u prevodu idioma koristi prevod idiomom sličnog značenja i slične ili različite forme i parafrazu.
Sva prava zadržana (c) 2024 Ljiljana Tasić https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
UNAPREĐIVANJE INTERKULTURNE KOMPETENCIJE UZ POMOĆ NOVINA I ČASOPISA U NASTAVI NEMAČKOG KAO STRANOG JEZIKA: BOSANSKI, NEMAČKI, SRPSKI
Interkulturna komunikativna kompetencija u poslednjim je decenijama u mnogim oblastima postala ključna veština. Definiše se kao sposobnost pojedinca da se „na odgovarajući […] način odnosi prema stranim kulturama i njihovim pripadnicima [...], s njima komunicira i razume ih“ (Lizebrink 2016: 8). Pošto su jezik i kultura blisko povezani, savremena nastava stranih jezika posmatra se kao mesto gde se učenici mogu baviti sadržajima koji se odnose na kulturu. Kao predstavnici društvenog diskursa, za ovu svrhu posebno su pogodni štampani mediji. Cilj članka je pokazati na praktičnom primeru kako se uz pomoć novina i časopisa iz različitih zemalja može unaprediti interkulturna komunikativna kompetencija u nastavi stranih jezika. U okviru projekta „Sprachlos?“ koji je namenjen budućim nastavnicima nemačkog kao stranog jezika iz Bosne i Hercegovine, Srbije i Nemačke, osmišljava se i realizuje nastavna jedinica u kojoj mešovite grupe studenata upoređuju i analiziraju novine i časopise koristeći određene kriterijume. Korpus čine bosanskohercegovačke, srpske i nemačke novine i časopisi različitih žanrova. Kao rezultat grupnog rada, pronađene su kako sličnosti u pogledu forme, sadržaja, vizuelnog dizajna i ciljne publike, tako i jasne razlike u pogledu oglasa o rođenju ili smrti, itd. Nakon toga sledi zajednička refleksija o stečenim spoznajama.
interkulturna komunikativna kompetencija
Sva prava zadržana (c) 2023 Danijela Vranješ, Lara Hedžić https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
SRPSKI KAO STRANI JEZIK U TEORIJI I PRAKSI V
Rad nema apstrakt jer je u pitanju hronika.
Sva prava zadržana (c) 2024 Stefan Milošević https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
PROJEKTNI PRISTUP U NASTAVI FRANCUSKOG JEZIKA NASTAVNIČKE STRUKE
Projektni pristup učenju stranog jezika, a posebno jezika struke, posebno je pogodan za razvoj kognitivnih sposobnosti jer kombinuje fizičke, mentalne i jezičke aktivnosti, a prednost učenja zasnovanog na izvršenju projektnih zadataka upravo je u smislenosti tih zadataka u pravoj jezičkoj komunikaciji. U nastavi i učenju stranog jezika struke zadaci pored lingvističke uključuju i profesionalnu, sociolingvističku, sociokulturološku i interkulturnu komponentu i doprinose stručnom osposobljavanju studenata. U radu analiziramo najpre mogućnosti i prednosti projektnog pristupa u nastavi stranog jezika struke, a potom i ulogu nastavnika stranog jezika struke, neophodnost njegove ozbiljne pripreme, velike stručne osposobljenosti, maštovitosti i strpljenja. Koristeći deskriptivnu i analitičku metodu, predlažemo projektni model u nastavi francuskog jezika za buduće učitelje i vaspitače koji bi bio odgovor na konkretne potrebe njihovog budućeg stručnog angažovanja i koji bi stoga pozitivno uticao na njihovu motivaciju i vodio ka boljim postignućima. Zaključujemo da je primere projektnih zadataka neophodno uneti u sve udžbenike stranih jezika struke jer se tako na najbolji način daje smisao učenju ovog predmeta i razvija svest studenata o njegovom značaju, a znanje koje stiču čini trajnijim jer se uče putem iskustva.
francuski jezik struke, nastavnički poziv, projektni pristup, zadatak, udžbenik
Sva prava zadržana (c) 2023 Ana Vujović https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
MESTO ARAPSKOG JEZIKA U UPOREDNIM PROUČAVANJIMA SEMITSKIH JEZIKA
Semitski jezici potiču iz drevnih vremena, i područje na kome su se oni govorili nije se mnogo menjalo oko tri milenijuma (osim Etiopije) sve do širenja islama u VII veku. Naziv semitski potiče iz Starog zaveta od legendarnog Sema, sina Noja, jer su narodi i plemena na Arabijskom poluostrvu koji su govorili i govore brojnim jezicima smatrani njegovim potomcima. Mnogobrojni pisani spomenici koji potiču iz III milenijuma pre n. e. govore o teritorijalnoj rasprostranjenosti semitskih jezika od Bliskog istoka do Iranske visoravni. Kasnije su se semitski jezici (imajući u vidu arapski književni jezik i njegove dijalekte) proširili i na region Severne Afrike. Postoje brojni dokazi o prisustvu Arapa na drevnom Bliskom istoku, u zemljama plodnog polumeseca i susednih krajeva, ali je arapski postao dominantan semitski jezik usponom i ekspanzijom islama u VII veku n. e. Arapski jezik je imao ogroman značaj u periodu srednjeg veka, a takođe je bio i ostao jedan od najvažnijih jezika ljudske civilizacije. U ovom radu baviću se položajem arapskog jezika u uporednom proučavanju sa njemu srodnim semitskim jezicima.
Sva prava zadržana (c) 2023 Stefan Jovičić https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
BIBLIOGRAFIJA RADOVA IZ OBLASTI METODIKE NASTAVE SRPSKOG KAO STRANOG JEZIKA (2018–2022)
Uzimajući u obzir očigledno povećanje interesovanja za metodikom nastave srpskog kao stranog jezika, cilj nam je da ovom bibliografijom predstavimo objavljene naučne rezultate u periodu od sredine 2018. do kraja 2022. godine, kao i da podatke o objavljenim monografijama i naučnim člancima učinimo što dostupnijim zainteresovanoj stručnoj javnosti.
metodika nastave srpskog kao stranog jezika
Sva prava zadržana (c) 2024 Aleksandar Novaković https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0